![]() |
|
Den nyttige viden vi alle har Her kan du sætte link tips og andet ind, som andre i din situation kan have nytte af at vide |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
|
![]() |
#1 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.795
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Sygedagpenge, sygedagpengeSTOP
Sygedagpengestop, med de 7 forlængelsesmuligheder, som alle skal kende til og forstå:
https://www.k10.dk/index.php?pageid=sygedagpengestop Udviklingen af sygedagpenge 2024 beskrevet af: Lisbeth Riisager Henriksen den 25. marts 2024. TAK, til Lisbeth Riisager Henriksen ![]() Sygedagpengeaftalen reducerer betydningen af lægers vurderinger i kommunale sygesager https://sundhedspolitisktidsskrift.d...sygesager.html Ny sygedagpengeaftale vil smidiggøre samarbejdet mellem kommuner og læger, men lægernes faglige vurderinger får principielt mindre vægt fremover i alle sager, der skal for rehabiliteringsteamet, mener Lisbeth Riisager Henriksen. Regeringen (Socialdemokraterne, Venstre og Moderaterne) og forligspartierne bag reformen af sygedagpengesystemet (Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti) indgik 14. marts en aftale om ændringer af sygedagpengeloven. Aftalen får også afgørende indflydelse på kommunernes behandling af sager om ressourceforløb, førtidspension og fleksjob. Et af aftalens fokusområder er at skabe mere ”smidighed” i samarbejdet mellem kommuner og praktiserende læger. Det sker ifølge aftalen, fordi praktiserende læger og kommuner har efterlyst bedre og mere gennemsigtige rammer for deres samarbejde. Her har læger og kommuner blandt andet henvist til forskelligt fagsprog, som kan vanskeliggøre kommunikationen og skabe uensartede forståelser af borgerens sygedagpengesag. På den baggrund har man aftalt to initiativer i den nye aftale: 1. Afskaffelse af generelt krav om lægeattester Aftalekredsen har besluttet at afskaffe "... kravet om, at der skal indhentes en lægeattest i alle sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet dvs. også sager om ressourceforløb, førtidspension og fleksjob. Hvis kommunen vurderer, at de helbredsmæssige oplysninger, der allerede ligger på sagen, danner tilstrækkeligt grundlag, kan kommunen undlade at indhente lægeattesten (LÆ 265). Det vil lette administrationen, bidrage til hurtigere sagsbehandling, og understøtte, at lægernes ressourcer bruges bedre. Kommunerne undgår også at skulle betale for lægeattester, der ikke vurderes nødvendige." Bemærk, at det generelle krav om lægeattest fremover afskaffes i forhold til alle sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet – det vil sige både sager om sygedagpenge, ressourceforløb, førtidspension og fleksjob. Jeg er ikke tryg ved dén løsning og er bekymret for, at den vil forringe retssikkerheden for de borgere, der bliver berørt. Der står i aftalen, at det er kommunen, som skal vurdere, hvad der er behov for. Vi er allerede i årevis blevet bekendt med kommunale vurderinger af sygemeldte i disse sager, og allerede i dag bliver mange lægeerklæringer ikke respekteret. Hvordan skal det da så gå, når kommunens medarbejdere gives førsteretten til at vurdere, hvad der er behov for? Naturligvis vil der være sager, hvor en ny lægeattest ikke synes relevant, og hvor kommunen kan spare besvær og udgifter ved ikke at bede om en ny attest. Men prisen er, at det nu bliver helt op til kommunens ofte dårligt uddannede personale at vurdere forhold, som faktisk er lægefaglige. Det er ikke nogen god aftale! 2. Undersøgelse af, om man kan ændre i kommunens anmodning om lægeattester Derimod er det et udmærket og væsentligt initiativ, at der med aftalen også iværksættes en "undersøgelse af mulighederne for at justere udformningen af de attestblanketter, som jobcentrene bruger til at anmode om oplysninger fra lægen. Formålet er at forbedre samarbejdet og kommunikationen mellem jobcentre og sundhedsvæsen, så læger får nemmere ved at gennemskue, hvad oplysningerne i en lægeattest skal bruges til." Det vil jeg gerne kvittere for. Det afgørende er dog selvfølgelig, om undersøgelsen også resulterer i brugbare løsninger. Det har vi til gode at få at se. Den lægefaglige vurdering får mindre vægt I forbindelse med forhandlingerne om ændringer af sygedagpengeloven stillede beskæftigelsesordfører Torsten Gejl (ALT) på min opfordring 8. februar en række spørgsmål via Folketingets beskæftigelsesudvalg. Blandt andet spurgte han: "Er ministeren i forbindelse med forhandlingerne om et nyt sygedagpengesystem villig til (...) at inddrage lægefaglige eksperter til at sikre, at lovgivningen ikke fortsat baserer sig på kategorier og definitioner af sygdomsvirkelighed, som ikke er i overensstemmelse med den sansede virkelighed og den konsensus, som der findes hos læger om, hvad man kan vide og udtale sig om, og hvad man ikke kan?" Og "Vil ministeren sikre, at lægefaglige vurderinger fremover i både selve lovgivningens definitioner og i forvaltningen af den tillægges større vægt i vurderingen af, om en sygemeldt kan få forlænget sygedagpenge?" I sine svar fra 7. marts glider beskæftigelsesminister Ane Halsboe-Jørgensen (Soc.) af på det adspurgte og kommer med en smøre om, at forskellige elementer spiller ind på den samlede vurdering af en borgers sygedagpengesag. Hendes konklusion: "Jeg mener ikke, at der kan eller skal fastsættes regler om vægtningen af enkelte elementer ved de skønsmæssige vurderinger." Tilbage står, at vurderingen af en borgers sygedagpengesag – og altså nu også sager om ressourceforløb, førtidspension og fleksjob – i sidste ende bliver endnu mere overladt til de forhåndenværende kommunale sagsbehandlere, end de allerede er i dag. Og tilbage står, at opdaterede lægefaglige vurderinger kun fremover vil blive indhentet, hvis kommunens folk forstår, at det er nødvendigt, og hvis de samtidig har mandat fra deres ledelse til at bestille de kostbare dokumenter. Det finder jeg dybt bekymrende. Jeg mener, afskaffelsen af det generelle krav om lægeattester er et tilbageskridt for retssikkerheden, selvom aftalen er indsmurt i pæne hensigtserklæringer om mere værdighed for borgerne og om bedre og mere smidigt samarbejde mellem læger og kommune. Magten til at beslutte, hvad der skal vægte højest i borgeres sager om sygedagpenge, ressourceforløb, fleksjob og førtidspension vil i endnu højere grad end i dag komme til at ligge hos tilfældige kommunale ansatte, hvoraf mange af dem end ikke har en socialrådgiveruddannelse. Derudover må vi stadig vente på løsninger på de mange helt store og dybt alvorlige retssikkerhedsproblemer i reformerne af sygedagpenge, kontanthjælp, fleksjob og førtidspension, som jeg har beskrevet igennem de seneste 12 år. Bilag https://bm.dk/nyheder/pressemeddelel...-i-jobcentret/ https://www.ft.dk/samling/20231/almd...9652/index.htm https://www.nb-beskaeftigelse.dk/202...rs-virkelighed https://www.nb-beskaeftigelse.dk/202...itik-er-brutal phhmw Jeg fornemmer, at Mette Frederiksen mangeårige planer for området, er med hård hånd blevet en succes for Mette Frederiksen, men til skade for syge, børn som voksne. Lyt nøje til Mette Frederiksen, som Beskæftigelsesminister her: https://www.youtube.com/watch?v=4shGnmemrx4 Det er også vigtigt for mig at nævne, at det aldrig må være læger eller speciallæger der bestemmer........... Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#2 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.795
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
At syge får forværret deres helbred i et system, der skulle gøre det modsatte,
https://www.nb-beskaeftigelse.dk/202...GFT872mszKjlQv
Det er billige point at lempe reglerne for de ukomplicerede sygedagpengesager Debat: At syge får forværret deres helbred i et system, der skulle gøre det modsatte, finder jeg aldeles uacceptabelt. Der er skreget på handling i over 10 år, og alligevel må vi endnu engang kun nøjes med ”småjusteringer,” skriver Marianne Stein. Udgivet: 21/03/2024 Af Marianne Stein, forfatter, debattør, journalist og privatpraktiserende socialrådgiver Beskæftigelsesministeriet indkaldte til doorstep den 14. marts, hvor flere lempelser på sygedagpengeområdet blev præsenteret – for at give en mere værdig indsats. Sygemeldte, der har et job at vende tilbage til, skal fritages for standardiserede og meningsløse møder – hvis sygdomsforløbet er ukompliceret. Hvad der konkret ligger i et ukompliceret forløb, bliver op til jobcentrene selv at vurdere. Men beskæftigelsesministeren nævnte det brækkede ben som et eksempel. I snart 10 år har jeg, sammen med andre debattører, påpeget de mange store problemer på sygedagpengeområdet. Senest havde jeg møde med beskæftigelsesministeren i januar, hvor jeg fremlagde flere alvorlige problemstillinger. Derfor er det også nedslående, at den nye aftale ikke vil afhjælpe der, hvor behovet virkelig er. For aftalen byder reelt set kun på småjusteringer. Det må åbenbart handle mere om at score billige point – og stikke sygemeldte blår i øjnene – end at skabe de nødvendige forandringer, der er brug for. Vi står i en meget alvorlig situation, hvor det allerede for fem år siden kunne dokumenteres, at sygemeldte får forværret deres helbred i kontakten med jobcentret – efter kun seks måneders forløb. Aftalen er også afstedkommet på baggrund af mange triste mediesager, hvor alvorlige syge har fået en uværdig behandling i deres jobcenterforløb. Derfor kan det undre, at man fra politisk side tøver med at gøre op med det. For det er ikke mennesker med de ukomplicerede sager, der fylder i medierne om dårlige og uværdige sagsforløb. Det gør til gengæld netop de komplicerede sager. Og dem skaber jobcentersystemet selv i en symfoni af en kompleks sygedagpengelov, kommunernes kassetænkning, manglende faglighed og tillid og ikke mindst en gennemsyret forråelse. Jeg skal være den første til at hylde afbureaukratiseringen, men når det er sagt, så skal det gøres ordentligt og bør begynde der, hvor systemet selv skaber kompleksiteten: Revurderingstidspunktet på 22 uger. Lidelser som stress, depression, hjernerystelse, piskesmæld, for blot at nævne nogle få ud af mange lidelser, der dels kan være svære at ”måle”, og dels kan være svære at sætte tid på – ender oftest som komplicerede sager. Typisk kan denne gruppe sygemeldte ikke få forlænget sygedagpenge ved revurderingstidspunktet på 22 uger, fordi det kan være vanskeligt at sætte dato på en raskmelding. Det betyder, at de må overgå til et jobafklaringsforløb svarende til kontanthjælpssats – hvilket igen betyder at deres arbejdsgiver opsiger dem, da de nu får lavere refusion. Det bliver simpelthen for dyrt for en arbejdsgiver at beholde sin medarbejder. Nu er de syge ikke længere ”kun” syge. Nej, nu befinder de sig også på en lavere ydelse – og uden arbejde/ansættelsesforhold. Det vil sige, at de rent fysisk er kommet længere væk fra arbejdsmarkedet, end det reelt set var formålet. Lavinen der skaber en kompliceret sag er hermed begyndt. Og det er de mennesker med en ”komplicerede sag,” jeg møder i min dagligdag som privatpraktiserende socialrådgiver. Det er ikke deres lidelse i sig selv, der er kompliceret. Oftest er de netop ordineret ro og behandling, som de skal følge. Men tid og ro er det sidste, de får i jobcentret – fordi de skal følge de obligatoriske opfølgningsmøder. Og for dem bliver der ikke lempet på møderne, fordi de er en kompliceret sag. Når sygemeldte overgår til et jobafklaringsforløb, får de typisk en ny rådgiver, det i sig selv er med til at forsinke sagen. Derudover skal nye skemaer udfyldes, og sagen forelægges rehabiliteringsteamet indenfor fire uger. Sidstnævnte krav afskaffes med den nye aftale i 2025. At overgå til et jobafklaringsforløb kan skabe forvirring og frygt hos de sygdomsramte, fordi navnet lægger op til, at de skal jobafklares. Hvilket de ofte hverken er parat eller i stand til. Mine erfaringer som privatpraktiserende socialrådgiver på 8. år viser, at jobafklaringsforløbene ikke bringer sygemeldte tættere på arbejdsmarkedet. Tværtimod. At syge får forværret deres helbred i et system, der skulle gøre det modsatte, finder jeg aldeles uacceptabelt. Der er skreget på handling i over 10 år, og alligevel må vi endnu engang kun nøjes med ”småjusteringer”. Ifølge beskæftigelsesministeren og forligspartierne hører en evt. afskaffelse af revurderingstidspunktet og jobafklaringsforløbet ind under de større strukturelle ændringer af systemet i den kommende reform for hele beskæftigelsesindsatsen. Derfor må sygemeldte altså fortsat affinde sig med at blive gjort til en ”kompliceret” sag i jobcentersystemet med risiko for yderligere helbredsforværringer til følge. At politikerne tillader dette, er ikke værdigt. TAK, til Marianne Stein, forfatter, debattør, journalist og privatpraktiserende socialrådgiver ![]() Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|